Az Atya, Fiú, Szentlélek nevében! Ámen. 
Struktúra, stratégia a szociológiai felmérés tükrében
Zorán énekli édes-bús énekét: „nekünk a holnap lesz majd szép”. Így élünk nemzedékről nemzedékre, ezért hajtunk, megvonjuk magunktól a jót, hogy majd a gyerekeinknek jobb legyen. Aztán majd ők fáradoznak, hajtanak, rohannak – „nekünk a holnap lesz majd szép”. 
Arra tanítottak sok szenvedésen keresztül ment lelki emberek, hogy minden napra meg kell találnunk a szépet. Így szeretnék élni. Nem elégedetlenkedve, nem változtatásokat sürgetve, hanem abban, amink van, a jót, az örömöst meglátva. Az egyházban is, sőt az egyház mai állapotában és szerkezetében is meglátva a jót. 
Ismerem az Evangélikus Egyházról készült szociológiai felmérést, Fábry György elemzését hallottam. Nem szeretnék az eredményei miatt megijedni. Keresem benne a lehetőségeket, és meg is találom: 
•	az istentisztelet még mindig jelentős szerepében,
•	a hagyományos közösségek (család, barátság) iránti vágyban,
•	és abban, hogy az önkéntes munka még nem teljesen kihasznált területe egyházunknak.
Ismerem a Stratégiai Bizottság által közzétett anyagot. Gyülekezetünkben ezt megvitattuk. Jó kezdeményezések, vállalható célok fogalmazódnak meg benne. Néhány pontja erősen kifejtett – pl. az ifjúság megkeresése – más még hagy maga után kívánnivalókat – pl. az életmód program a keresztyén életvitel, az imádság, az ünneplés tanításáról nem ír.
Ismerem az evangélikus egyház struktúráját. Találkoztam vele lelkészként, esperesként. A hatalmas szerkezet néha nagyon lomha, s jézusi –abban az értelemben, hogy nem tudja a bal kéz, mit tesz a jobb -, azonban alapvetően alaposan végiggondolt, jó rendű felépítmény, amely a kor minden előírásának megfelel.
Tudom, azt várják tőlem a Testvérek, hogy püspökjelöltként terveimről beszéljek, arról, milyen feladatokat látok az egyházkerület előtt ezen a téren. 
Ha az Újszövetséget olvassuk, döbbenetesen keveset tudunk meg az első század gyülekezeteinek szervezetéről. Megismerünk egy sor tisztséget: apostol, püspök, presbiter, diakónus. De ezeknek az elnevezéseknek keveredik a használata. Tudjuk, hogy választanak tizenkettedik apostolt meg hét diakónust, kiküldenek munkásokat Antióchiából – szóval bizonyosan van egyházszervezet, erről azonban alig-alig tudunk meg valamit. Pál apostol, akit az egyik első, mai értelemben vett püspöknek tekinthetünk, hiszen nagy területen több gyülekezetet felügyelt, azt írja a Kolosséiaknak: Kol 2:1-3.
Az egyház tehát bármilyen struktúrában élhet. De nem élhet Isten titkának, Krisztusnak ismerete nélkül. 
Igen, van néhány elképzelésem az egyházkerületről. 
•	hogy az elődeink szolgálatát megbecsüljük, azért Istennek hálát adjunk;
•	nem egyházunk érdeke elsősorban, hanem nemzetünké, mégis idetartozik: fontosnak látom az általános hittan- és erkölcstan oktatás bevezetését. Erre viszont fel kell készülnie egyházunknak jól képzett hitoktatókkal és kellő infrastruktúrával;
•	mivel kerületünkben is sok kiürülő falu található, és abban gyengülő gyülekezetek, ezért külön említem azt a meglátásomat, hogy a kisgyülekezeteket nem szabad feladnunk, inkább gondolkodnunk kell azon, hogyan lehet létüket megőrizni. Erre vannak ötleteim, de ez inkább egyházmegyei vagy egyházközségi feladat, s nem szeretnék senki felett dönteni. LMK-n idén is foglalkozunk ezzel a kérdéssel. Ami azonban egyházkerületi feladat ebből – a kistelepülési támogatás erősítése – azt a leendő püspöknek kell elvégeznie. (ötletek: gyülekezetek összedolgozása, szórvány és internetes hittan, képzések, szociális alapellátás, gazdaképzés)
•	misszió elősegítése – nem látványos, egyszeri, nagy események tartása, hanem a személytől-személyig folyó misszió. Kisközösségek, lelkiségi mozgalmak 
Ezeknek a céloknak elérésében a püspök nincsen egyedül. Az egyházkerületi közgyűlés és a különböző felelősök mellett az egyházmegyei elnökségekre, a LMK-kra, az EHE és a Lelkészakadémia képviselőire, az oktatási és diakóniai intézmények vezetőire számíthat. A püspöknek viszont feladata, hogy ezeknek a testületeknek és intézményeknek működését elősegítse, hatékonyságukért fáradozzon.
Vannak tehát elképzeléseim. Ám a püspök nem szabad ember. Nem saját elképzelései és céljai irányítják. A püspök együtt dolgozik püspöktársaival. Ők vannak legalul a hierarchiában. Mert a világ uralmi rendje – történelmi tanulmányainkban – talpára állított háromszöget alkotott. Az egyház rendje azonban csúcsára állított háromszög. Pál apostol ezt írja: „Testem elszenvedi mindazt, ami Krisztus gyötrelmeiből még hátra van, az Ő testéért, amely az Egyház. Ennek a szolgájává lettem aszerint a megbízás szerint, amelyet Isten nekem a ti javatokra adott.”
Ezért figyelek Pál apostol szavára. „Küzdök értetek”. S tudjuk, hogy küzdelmünk nem test és vér ellen folyik, és fegyverzetünk egyetlen kifele irányuló eszköze az ige kardja. Küzdök értetek – igehirdetéssel és személyes találkozásokkal, imádsággal és keresztem felvállalásával, lelkész társaim közösségében és családi életünkben, hogy valamiképpen Krisztus ismeretében megerősítsem azokat, akiket az Úr rám bízott, akikkel együtt vallhatom: nem a holnap lesz majd szép, hanem már ma jó Jézus közösségében lenni. 
Köszönöm, hogy meghallgattak.